KURZUS: Ellátási lánc menedzsment

MODUL: III. modul: City-logisztika

10. lecke: City-logisztika fogalma, hatásai

|  | Tanulási útmutató
| Tevékenység
| fogalmazza meg, miben áll a logisztika minőségi és mennyiségi feladata az árueljuttatási folyamatokban; fogalmazza meg, mi a különbség a logisztika műszaki és menedzsment szempontú megközelítése között; fogalmazza meg, miért szükséges külön foglalkozni a városok ellátási problémáival; fogalmazza meg, milyen intézkedésekkel oldja meg a city-logisztika a városközpontok szállítási problémáit; sorolja fel, milyen intézkedésekkel járulhatnak hozzá az önkormányzatok a city-logisztikai rendszer létrehozásához; sorolja fel, milyen pozitív és negatív hatásai lehetnek a city-logisztikai projekteknek.
| Követelmények
| Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
| a logisztika minőséggel, illetve mennyiséggel kapcsolatos feladataira vonatkozó állításokról el tudja dönteni, hogy azok igazak vagy hamisak; a city-logisztika szükségességére vonatkozó állításokról el tudja dönteni, hogy azok igazak vagy hamisak; a logisztika műszaki és menedzsment megközelítésére vonatkozó állításokról el tudja dönteni, hogy azok igazak vagy hamisak; felsorolásból ki tudja választani a city-logisztikára jellemző intézkedéseket; felsorolásból ki tudja választani a city-logisztikai projektek lehetséges hatásait.
| 1. Logisztika fejlődése
| A logisztikai szemlélet és gyakorlat a gazdaságilag fejlett országokban már jelentős múltra tekinthet vissza, Magyarországon azonban még számos lemaradást kell behozni ezen a téren. A logisztikai fejlődést a piaci verseny, a profitnövelési törekvés, illetve a versenyben maradási kényszer váltotta ki. A logisztika fejlődésére a 90-es évek második felében Magyarországon nem annyira a belső piaci kényszer hatott, mint inkább a külpiaci verseny és annak következményei.
1. ábra
| Forrás: http://rescue24.org/template/logo_logisztika.jpg
| A magyar kereskedők, termelők számára is mind nyilvánvalóbbá válik, hogy a külpiacon magyar termék versenyképessége csak a termékminőséghez csatlakozó szolgáltatásminőségen keresztül teremthető meg, illetve építhető fel újra.
| Ebben a szolgáltatásminőségi többletben végül is az egész gazdaság teljesítőképessége tükröződik. A szolgáltatási többletbe az alábbi elemek sorolhatók:
| korszerű raktárazás, csomagolás, egységrakomány-képző eszközök használata, korszerű fuvarozási módszerek alkalmazása, korszerű információáramlás, az áru útjának nyomon kisérése, a piac közeli tárolás, a házhozszállítást stb.
| Az egyes termékeknél a piaci versenystratégiákban különböző logisztikai követelményekkel, szolgáltatási jellemzőkkel és eltérő logisztikai költségvonzatokkal kell számolni. Mivel a piaci versenystratégiákhoz különböző hangsúlyú logisztikai vonzatok társulnak, a jövőben is mindig szükség lesz az egyes versenystratégiákhoz a kapcsolódó logisztikai stratégia megfogalmazására.
| A logisztikának árueljuttatási folyamatokban mennyiségi és minőségi feladata van.
| Mennyiséggel kapcsolatos feladat
Fogalmazza meg, miben áll a logisztika minőségi és mennyiségi feladata az árueljuttatási folyamatokban! |
2. ábra
| Forrás: http://epa.oszk.hu/00800/00804/00452/logisztika.jpg
| Azt jelenti, hogy a logisztikai folyamatban a mennyiségeket úgy fogja össze, hogy ezáltal
| optimálisan lehessen kihasználni a szállító-, rakodóeszközöket; a logisztikai költségek optimálisak legyenek; a termékek eljuttatása kielégítse a megrendelők időbeli, térbeli, mennyiségbeli, választékbeli igényeit, és még az egyéni kívánságokat is figyelembe lehessen venni;
| Minőséggel kapcsolatos feladat
3. ábra
| Forrás: http://www.europa2000.hu/images/logisztika.gif
| A logisztika minőségi feladata, hogy
| a termékek minősége a folyamatban ne romoljon, a legrövidebb időn belül, pontosan
| történjen a kiszállítás, a vevő kívánságának megfelelően.
| A logisztikai folyamatokba bekapcsolódás a hagyományos szolgáltatók számára (fuvarozó, szállítmányozó, csomagoló, biztosító stb.) kihívást jelent, hiszen új minőséget kell adni, a korábbinál sokkal szélesebb területen. Ehhez sem az addigi felszereltség, sem a korábbi munkaerő-kvalifikáltság nem elegendő.
| A hagyományos szolgáltatási tevékenységeknek így szükségszerűen át kell alakulniuk, ill. ki kell bővülniük.
| A gyakorlatban ma még általában műszaki és menedzsment (főleg vállalatirányítási) oldalról közelítik meg a logisztikai problémákat.
4. ábra
| Forrás: http://www.go-obst.hu/goobst/userfiles/logisztika1.jpg
Fogalmazza meg, mi a különbség a logisztika műszaki és menedzsment szempontú megközelítése között! | A műszaki megközelítés az anyagáramlási (anyagmozgatási, szállítási, rakodási, raktározási) folyamatok és rendszerek tervezésére, szervezésére helyezi a hangsúlyt, míg a menedzsment szempontú megközelítés a beszerzés, a készletezés, az értékesítés szervezését, összhangjának megteremtését tekinti fő feladatának.
| Az informatika fejlődése, a korszerű számítógépes irányítási rendszerek alkalmazási lehetőségeinek megteremtése azonban már lehetőséget nyújt a kétfajta megközelítési mód integrációjára, sőt együttes kezelésére is hátteret biztosít.
| A magyar árueljuttatási piac jellemzői
5. ábra
| Forrás: http://24valve.87thscale.com/images/Liaz-2.jpg
| A magyar árueljuttatási szolgáltatási piacon egyrészt szolgáltatási túlkínálat van, másrészt hiány. Túlkínálat van kapacitásból (viszont a járműkapacitás elöregedett, a raktárak korszerűtlenek, sok kis fuvarozó és szállítmányozó cég van), hiány mutatkozik viszont a komplex, minőségi logisztikai szolgáltatások terén (adatcsere-rendszerekbe kapcsolódás, automatizált raktár, árufigyelés, korszerű árumegjelölési rendszerek, korszerű egységrakomány-képzés stb.).
| A magyar szolgáltatók többsége a minőségi szolgáltatás magas tőkeigénye miatt az alkalmazkodási problémákat a jelek szerint alig tudja, vagy csak jelentős időeltolódással képes leküzdeni. Emiatt elsősorban a közúti fuvarozók között jelentős fuvarkapacitások kiválására lehet számítani. Eközben a minőségi logisztikai szolgáltatások iránti keresletet -, amelyet elsősorban a külföldi, illetve. vegyes tulajdonban lévő vállalkozások támasztanak a hazai piacon - a hazai szolgáltatók helyett külföldi logisztikai szolgáltatók elégítik ki, egyre erőteljesebb magyar piaci jelenléttel.
6. ábra
| Forrás: http://www.atlas.com.pl/img/sped2_d.jpg
| Mindennek megvannak az előnyei, hiszen verseny alakul ki a szolgáltatási piacon, de a hátrányai is, ha a magyar szolgáltatási piac még csak igen korlátozottan képes a versenyben maradásra.
| A logisztika hazai fejődése ellen hat, hogy:
| a logisztikához szükséges vállalati belső mikrologisztikai és külső makrologisztikai infrastruktúra megteremtése igen költséges, beruházás-igényes; a bizonytalan piaci kilátások, a partnerek fizetésképtelensége hátráltatja a logisztikai fejlesztést a vállalati szférában; a vállalatok közötti kooperáció alacsony színvonalú; a kialakult szervezeti felépítés ellene van a horizontális kapcsolatoknak, a folyamatban való gondolkodásnak és a folyamatokhoz kapcsolódó felelősségnek; a logisztika kvalifikált munkaerőt és csökkentett munkaerőlétszámot igényel.
| Tekintettel arra, hogy a gazdasági súlypontok óhatatlanul nagyobb településekhez kötődnek, megnövekedtek a városi logisztikai feladatok megoldásának problémái is. Mivel pedig logisztikai szolgáltató központ csakis közlekedési csomópontban és az ehhez szorosan kapcsolódó ipari-kereskedelmi súlypontban létesülhet, csak az lehet gazdaságos, ha a logisztikai szolgáltató központ komoly szerepet kap a city-logisztikai feladatok megoldásában is.
| 2. City-logisztika feladatköre
Fogalmazza meg, miért szükséges külön foglalkozni a városok ellátási problémáival! | A city-logisztika a városok ellátási problémáival foglalkozik. Azért szükséges külön fejezetben foglalkoznunk ezzel a témakörrel, mivel a közepes és nagyvárosok, ezen belül is a városmag olyan közlekedési terhelésnek vannak kitéve, amelynél a hagyományos ellátási formák működtetése vagy nem lehetséges, vagy a közlekedés részleges, esetleg teljes megbénításával járnának.
7. ábra
| Forrás: http://msnbcmedia4.msn.com/j/msnbc/Components/ArtAndPhoto-Fronts/USNEWS/071221/g_usn_071221_nyctraffic_hmed_9a.hmedium.jpg
Fogalmazza meg, milyen intézkedésekkel oldja meg a city-logisztika a városközpontok szállítási problémáit! | A city-logisztika magában foglalja a városi áruszállítás összehangolását a kereskedő cégek között, illetve a közös raktározási feladatok ellátását. Különösebb indoklás nélkül belátható, hogy az ekképpen megoldott belső áruszállítás hatékonyabb és környezetkímélőbb technológia, mint az egyedi árutovábbítás. Általában a városok központján kívül, leginkább a peremkerületekben kialakításra kerülnek azon raktárházak, elosztó bázisok, ahonnan a belső ellátó egységek kapják az eladásra szánt árut.
| Az áruk kiszállítása összehangoltan, egy gondosan kialakított terítő útvonalon történik a meglévő igények legteljesebb figyelembe vételével. Így csökken a város belső fuvarozással összefüggő terhelése, hiszen a felesleges utak, járatok megszűnnek.
8. ábra
| forrás: http://www.raktaram.hu/irodahazkepek/1215528685megyeri1.jpg
| A city-logisztikát igénybe vevő cégeknél csökken az áru járulékos fajlagos költsége a közös raktározási, szállítási és terítési feladatok miatt.
| Az egyedi szolgáltatásokkal szemben a city-logisztika komplex szolgáltatás-csomagot képes nyújtani, ami olyan előnyökkel bír a hagyományos ellátási rendszerekhez képest, ami fokozza versenyképességét a belső áruelosztásban.
| A city-logisztikai rendszer kialakításának lehetőségét a változó piaci és kereskedelmi viszonyok viszonylagos állandósulása teremtheti meg.
| Tudatában kell lenni annak, hogy a városközpont logisztikai szempontok szerint történő átalakítása, a közlekedés átszervezése és a logisztikai szolgáltató központ megvalósítása csak a feltételeit teremti meg annak, hogy városi logisztikáról beszélhessünk. A városban a logisztikai feltételrendszer fejlesztését integráltan kell kezelni, amely szemlélet gyakorlati megvalósításban az Önkormányzat, a kereskedő, a szállító (áru- és személyfuvarozó), a vásárló (fogyasztó) - azaz az ellátási lánc valamennyi szereplőjének - folyamatos koordinációja elengedhetetlen.
| A város vezetőinek mindezeket a feladatokat úgy kell megoldaniuk a megfelelő feltételek megteremtése révén, hogy a logisztikai rendszerek hatékony együttműködésének, a részrendszerek szinergiájának megteremtése révén a magas szintű ellátás biztosítása, a fogyasztók - a városi polgárai - számára lehetőleg ne jelentsen többletterhet.
9. ábra
| Forrás: http://www.raktaram.hu/irodahazkepek/1207576106budaorsi_ipari_park.jpg
| A city-logisztikai projektek célja olyan együttműködés (kooperáció) kialakítása a résztvevők között a city-logisztikai koncepciók megvalósítása érdekében, amely egyaránt megfelel valamennyi résztvevő, illetve érintett (ennek tekinthető az egész városi lakosság) érdekeinek.
| A projektek résztvevői általában: szállító, szállítmányozó és egyéb logisztikai szolgáltató (pl. csomagküldő) vállalatok, kereskedelmi (elsősorban kiskereskedelmi) és ipari vállalatok, vállalkozók, városi önkormányzatok.
| A városi önkormányzatok biztosítják a szükséges keretfeltételeket, valamint kezdeményező, támogató koordináló szerepet is betöltenek a city-logisztikai projektek megvalósításakor. Emellett ők kell, hogy képviseljék a lakossági (köz-) érdekeket is.
Sorolja fel, milyen intézkedésekkel járulhatnak hozzá az önkormányzatok a city-logisztikai rendszer létrehozásához! | A tapasztalatok szerint a legtöbb privát vállalat csak akkor vesz részt aktívan a city-logisztikai projektekben, ha valamilyen támogatásban részesül. Ezért az önkormányzatok támogató intézkedéseikkel mentesíthetik a city-logisztikai projektek megvalósításában közreműködő környezet-barát áruszállító járműveket bizonyos térbeli és időbeli forgalmi tilalmak, korlátozások alól (pl. behajtási engedélyek kiadása a gyalogos zónába), vagy engedélyezhetik számukra a buszsávok használatát. Negatív ösztönzést jelenthet pl. bizonyos behajtási tilalmak, korlátozások, úthasználati díjak bevezetése a nem city-logisztikai keretben üzemelő, a követelményeknek nem megfelelő járművek számára.
| Az önkormányzatok oly módon is támogathatják a city-logisztikát, hogy a városrendezési, - fejlesztési tervek kialakításakor, felülvizsgálatakor, a kereskedelmi létesítmények építési engedélyeinek kiadásakor figyelembe veszik azt is, hogy biztosítottak-e a zavartalan árufogadás műszaki feltételei (pl. megfelelő rakodóhelyek kialakítása).
10. ábra
| forrás: http://www.baowan.com.cn/images/2qgc-1.jpg
| Az együttműködési forma
| A city-logisztikai projektek sikere nagymértékben függ az üzemeltetők közötti együttműködés szervezeti formájától. A legegyszerűbb forma a határozott érvényességi idejű szerződésen alapuló együttműködés meghatározott szolgáltatások nyújtására. Az ilyen szervezeti forma azonban viszonylag laza, ezért inkább esetenként felmerülő feladatok megoldására alkalmas.
| Ehelyett inkább az a tartósabb, kooperatív forma javasolható, amikor jogilag önálló vállalatok működnek együtt stratégiai szövetség alapján. Ez történhet oly módon, hogy közülük az egyik végzi el a többiek nevében is a szolgáltatást, vagy oly módon, hogy a szolgáltatások teljesítésével egy harmadik - a kooperációs partnerekkel szemben semleges - szolgáltatót bíznak meg. De célszövetség is létre hozható pl. a vízmű társulásokhoz hasonlóan.
| Összefoglalva megállapítható, hogy a city-logisztikai projektek általában egyediek, nem adható meg általános érvényű megoldás, mivel nagymértékben függnek:
| a helyi célkitűzésektől, keretfeltételektől, a meglevő közlekedési és egyéb infrastruktúrától, a mindenkori szállítási feladatoktól, a résztvevők (helyi ipari, kereskedelmi, szállítási, szállítmányozó és egyéb logisztikai szolgáltató vállalatok, vállalkozók és a városi önkormányzatok) együttműködési készségétol, az együttműködés szervezeti formájától.
| 3. A city-logisztikai projektek megvalósításának várható főbb hatásai
| 3.1. Pozitív hatások
11. ábra
Sorolja fel, milyen pozitív és negatív hatásai lehetnek a city-logisztikai projekteknek! | forrás: http://www.piperreport.com/archives/Images/Medicare%20PFFS%20Plans.jpg
| A városi lakosság számára:
| a városi áruszállítási forgalom csökkenése, aminek következtében nő a közlekedésbiztonság és kedvezőbbé válnak a feltételek a városi személyforgalom számára; az áruszállítások környezetkárosító hatásának csökkenése egyrészt az áruszállítási forgalom csökkenése, másrészt a környezetbarát áruszállító járművek alkalmazása révén;
| Az üzemeltetők (az együttműködő szállító szállítmányozó és más szolgáltató vállalatok, valamint az ipari, kereskedelmi vállalatok szállítási részlegei) számára:
| a szállítójárművek kapacitásának jobb kihasználása következtében csökken a kiszállító járatok száma, a szükséges járművek száma, a létszámigény és ezáltal a szállítási költség; növelhető a vevőkiszolgálás színvonala (a szállítások gyakorisága, pontossága, megbízhatósága, minősége stb.);
| A használók (ipari és kereskedelmi vállalatok, vállalkozók) számára a city- terminál szolgáltatásainak igénybevétele következtében általában
| csökkennek a fajlagos (egy termékre eső) logisztikai költségek, (javul a versenyképesség, a költségmegtakarítások egy része tovább adható a vevők felé: csökkenthetők az árak); csökkennek az áruátvétellel kapcsolatos munkaráfordítások; lehetőség nyílik korszerű ellátási, áru-utánpótlási stratégiák megvalósítására; így az üzletekben, áruházakban nincs szükség nagyobb árumennyiségek tárolására, növelhető az eladótér nagysága, kedvezőbbé válnak az árubemutatási lehetőségek, vagy csökkenthető a bérbeveendő terület; növelhetők a rendelési mennyiségek (ezt lehetővé teszik a kedvezőbb raktározási lehetőségek) ami árengedmények elérését teszi lehetővé a beszállítóknál.
| A city-terminál járműveinek igénybevétele lehetővé teszi a saját járműpark csökkentését, esetleg megszüntetését, ha a city-terminál járművezetői végzik a rakodási munkákat növelhető az üzletek kiszolgálására rendelkezésre álló időintervallum (az időablak).
| 3.2. A várható főbb negatív hatások
| többletköltségek és időveszteségek merülnek fel a city-terminálokban való átmeneti tárolás, átrakás miatt; hosszabb szállítási útvonalak a city-terminálba való esetleges kerülő utak miatt; nagyobb szervezési munkaráfordítások; a szállító, szállítmányozó vállalatok elveszítik a közvetlen ellenőrzés lehetőségét szolgáltatásaik egy része felett.

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Jelölje meg, mely állítások igazak a logisztika minőséggel, illetve mennyiséggel kapcsolatos feladataira!
| Az egyéni kívánságokat nem tudja figyelembe venni.
| Optimális szállító- és rakodóeszköz kihasználásra törekszik.
| A választékbeli igényeket nem tudja kezelni.
| A szállított termékek minőségének védelme nem a logisztikai szállító, hanem a feladó kötelessége.
| Törekedni kell a legrövidebb időn belüli szállításra.
| 2. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A logisztika műszaki megközelítése a beszerzés, a készletezés, az értékesítés szervezését tekinti fő feladatának. |
| 3. Döntse el, hogy az alábbi mondat tagmondatai igazak vagy hamisak, illetve hogy van-e összefüggés a tagmondatok között!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A közepes és nagy városok ellátását logisztikai szempontból külön kell kezelni, mert az ilyen városokban a hagyományos ellátási formák alkalmazása sokszor nem lehetséges. |
A | B | C | D | E
| 4. Jelölje meg, hogy az alábbiak közül mely intézkedésekkel oldja meg a city-logisztika a városközpontok szállítási problémáit!
| A városok központjában elosztó raktárakat hoz létre.
| Az áruk kiszállítása optimalizált terítő útvonalakon zajlik.
| Az egyes kereskedő cégek egymástól függetlenül szállítanak.
| A raktározási feladatokat a kereskedő cégek közösen oldják meg.
| 5. Jelölje meg, milyen intézkedésekkel járulhatnak hozzá az önkormányzatok a city-logisztikai rendszer létrehozásához!
| Koordináló szerepet töltenek be az érintett cégek között.
| Támogatást adhatnak a logisztikai projektek megvalósításához.
| Külön engedélyezhetik az egyébként forgalomtól védett övezetekbe a behajtást áruszállítási célra.
| A szállító cégek érdekeit képviselik a lakossággal szemben.
| 6. Jelölje meg, hogy mely állítások igazak a city-logisztikai projektek lehetséges hatásaira!
| A városi áruszállítási forgalom csökkenése.
| A szállítójárművek kapacitásának jobb kihasználása.
| Csökken a szállítások gyakorisága.
| Többletköltségek merülnek fel a city-terminálokban való átmeneti tárolás miatt.
| A szállítmányozó vállalatok végig közvetlen ellenőrzés gyakorolhatnak szolgáltatásaik felett.
| Rövidebb szállítási útvonalak a city-terminálba való szállítás miatt.