KURZUS: Ellátási lánc menedzsment

MODUL: Banki logisztika

4. lecke: Készpénzkészletezés, ATM-ek elhelyezése, bankfiókok kialakítása

|  | Tanulási útmutató
| Tevékenység
| fogalmazza meg, milyen problémák adódhatnak a készpénz-túltartalékolásból; sorolja fel a banki készpénz-gazdálkodással kapcsolatos rendszer négy szereplőjét; tanulmányozza a szereplők közötti kapcsolatokat bemutató ábrát; jegyezze meg a készpénzforgalommal összefüggő mennyiségek betűjeleit; rajzolja le a szereplők közötti kapcsolatokat bemutató ábrát, és az egyes szereplők közötti nyilakra írja be a megfelelő jelöléseket; jegyezze meg, hogyan írhatók fel az alábbi összefüggések: a bankhivatalok napi forgalma; az értéktárba beáramló és onnan kiáramló tételek; tervezési egyenleg; jegyezze meg, hogy a likviditáskezelés során milyen követelményt fogalmaznak meg a tervezési egyenleggel kapcsolatban; jegyezze meg, milyen két részből tevődnek össze a bankfiókok pénzkészletezéssel kapcsolatos költségei, és mitől függenek ezek a költségek; fogalmazza meg, mit értünk óvatossági szabályon és zárókészlet-limiten; sorolja fel a bankfiókok kialakításának főbb elveit az alábbiakra vonatkozóan: belső tér; ügyfélpultok; pénztár; sorolja fel, mely módszerek segítenek meghatározni az ATM-ek elhelyezését egy városban!
| Követelmények
| Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
| felsorolásból ki tudja választani, milyen problémák adódhatnak a készpénz-túltartalékolásból; felsorolásból ki tudja választani a banki készpénz-gazdálkodással kapcsolatos rendszer négy szereplőjét; párosítani tudja egymáshoz a készpénzforgalommal összefüggő mennyiségek betűjeleit és azok megnevezését; felsorolásból ki tudja választani a a bankhivatalok napi forgalmára; az értéktárba beáramló és onnan kiáramló tételekre; a tervezési egyenlegre vonatkozó összefüggéseket; a likviditáskezelés és a tervezési egyenleg összefüggésére vonatkozó állításokról el tudja dönteni, hogy azok igazak vagy hamisak; a bankfiókok pénzkészletezésére, valamint az óvatossági szabályra és a zárókészlet-limitre vonatkozó állításokról el tudja dönteni, hogy azok igazak vagy hamisak; a bankfiókok kialakítására vonatkozó állításokról el tudja dönteni, hogy azok igazak vagy hamisak; felsorolásból ki tudja választani, mely módszerek segítenek meghatározni az ATM-ek elhelyezését egy városban.
| Tananyag
| 1. Készpénzkészletezési stratégia
| A bankoknak, mint pénzzel foglalkozó vállalatoknak fontos célja a likvid, de hatékony működés. A bank két likviditási követelménnyel áll szemben, az
| egyedi és központi likviditással.
| Egyedi likviditás
| Követelménye, hogy a bankhivataloknak mindig fizető-képesnek kell lennie: mindig rendelkezésükre kell állnia a napi forgalomhoz szükséges készpénznek.
1. ábra
| Forrás: http://www.hirszerzo.hu/imgpool/17183_6.jpg
Fogalmazza meg, milyen problémák adódhatnak a készpénz-túltartalékolásból! | Az egyedi likviditást óvatossági tartalékok képzésével lehet fenntartani. Fontos kérdés, hogy ez vajon hatékonyan, azaz túltartalékolás nélkül megtehető-e. A túltartalékolás ugyanis a kelleténél nagyobb működő tőkét és kamatveszteséget, pénzkezelési költséget jelent.
| Központi likviditás
| A helyi szintű készpénzgazdálkodásban a bankhivatalok bizonyos döntési mozgástérrel rendelkeznek, amely befolyásolja a vállalat központi készpénz-pozícióját, vagyis a központi likviditást is.
| 1.1. Készpénzgazdálkodás összefüggései
| A rendszer működését egy stilizált modellen keresztül ismertetjük. Itt mutatjuk be a pénzforgalom elszámolási egyenleteit, és a tervezési egyenleg, az MNB számla-változás, a rendszerben lévő működő tőke, és a banki hivatalok készpénzforgalmának kapcsolatát.
| A rendszerben négy szereplőt különböztetünk meg:
Sorolja fel a banki készpénz-gazdálkodással kapcsolatos rendszer négy szereplőjét! | ügyfelek (lakosság), bankhivatalok, értéktárak, központi bank.
| Bár a bankoknál fizikailag több értéktár is létezik, szerepük egyként kezelhető, így a jegyzetben is összevontan jelennek meg. Az egyes szereplők kapcsolatait az alábbi ábra szemlélteti:
Tanulmányozza a szereplők közötti kapcsolatokat bemutató ábrát! |
A szereplők közötti kapcsolatok
2. ábra
| Tehát az ügyfelek csak a bankkal vannak kapcsolatban, a bank az ügyfelekkel és az értéktárral stb. Ennek a tisztázása azért fontos, mert a pénzforgalom összefüggéseinek felírásakor ez alapján lehet áttekinteni, hogy az adott szereplő honnan kaphat, illetve hova adhat pénzt.
Jegyezze meg a készpénzforgalommal összefüggő mennyiségek betűjeleit! | Jelölések: S: nap eleji, nyitó készletszint a banknál R: a lakosságtól beérkező pénzáramok P: a lakosságnak kifizetendő pénzáramok I: központból (értéktárból) a bank által igényelt pénz O: központnak (értéktárnak) a banktól visszaküldött pénz U: a készlet szintje a döntés pillanatában Z: nap eleji készletszint az értéktárnál V_I: az értéktárba beérkező pénz (bankhivataltól, nemzeti banktól) V_O: az értéktárból kikerülő pénz (bankhivatalba, nemzeti bankba) MNB_I: a központi banki számlára az értéktártól érkező készpénz MNB_O: a központi banki számláról az értéktárba kerülő készpénz
Rajzolja le a szereplők közötti kapcsolatokat bemutató ábrát, és az egyes szereplők közötti nyilakra írja be a megfelelő jelöléseket! | Az összefüggések felírásakor alsó indexet alkalmazunk egy adott nap jelölésére. Pl. az St jelölés a t-edik nap nyitókészletét jelenti, az St+1 pedig a következő nap nyitókészletét.
| A bankhivatalok napi forgalma
Jegyezze meg, hogyan írhatók fel az alábbi összefüggések: a bankhivatalok napi forgalma; az értéktárba beáramló és onnan kiáramló tételek; tervezési egyenleg; | A bankhivatalok adott nyitó készlettel (S) rendelkeznek, amely a trezorban van és az előző napról maradt. E mellé, a nyitás időpontjára érkezik még bevételként az értéktárból készpénz (I), amelynek összegéről előző nap döntöttek. A nap folyamán a lakosság befizetései (R) jelentenek további pénzbevételt. A bevételek összege megegyezik a lakossági kifizetések (P), az értéktárba küldött pénzek (O) és a zárókészlet értékének összegével.
| S t i + I t i + R t i = S t+1 i + O t i + P t i
| Értéktári összefüggések
| Az értéktár gyűjti össze a visszaküldött készpénzt, és osztja szét a következő napi szükséges mennyiséget.
| Z t +V_ I t = Z t+1 +V_ O t
| Az értéktárba be- és az értéktárból kiáramló tételek egyszerű aggregátumai a bankhivatalokkal és a központi bankkal lebonyolított forgalmaknak, vagyis
| V_ I t = ∑ i N O t i +M N B_ O t
| V_ O t = ∑ i N I t+1 i +M N B_ I t
| ahol N a bankhelyi egységek száma. Vegyük észre, hogy az értéktárból t-edik elszámolási napon kiáramló pénz t+1 napon kerül be a bankok készletébe (éjszaka szállítják). A központi bankba napközben történik a szállítás.
| Végül, a rendszer lezárásaként, az aggregált forgalmat leíró összefüggés:
| (MNB_O t - MNB_I t ) - (Z t+1 - Z t )= ∑ i n I t+1 i − ∑ i n O t i
| Végső soron a lakossági forgalomban keletkező szükségleteket vagy fölöslegeket az értéktár kezeli (a Z záró állománya változik), és ha ez nem lenne elég, készpénzt küldenek vagy igényelnek a jegybanktól.
| A tervezési egyenleg
Jegyezze meg, hogy a likviditáskezelés során milyen követelményt fogalmaznak meg a tervezési egyenleggel kapcsolatban! | A likviditáskezelés során az értéktárnak a nap adott időpontján megfigyelhető egyenlegét (tervezési egyenleget) kívánják zérus szint körül tartani. Ez a fölös- illetve hiányzó pénzmennyiség minimálisra redukálását jelenti. A tervezési egyenleg az értéktári nyitókészletből indul, az MNB-be befizetett és az MNB-től felvett pénzekkel módosul, s az így rendelkezésre álló összegből küldenek ki a bankhelyeknek:
| Tervezési egyenleg = Z t +(M N B_ O t −M N B_ I t )− ∑ i n I t+1 i
| A tervezési egyenlegből az értéktári zárókészletet úgy kapjuk, hogy az időközben az értéktárba érkezett visszaküldéseket ehhez hozzáadjuk:
| Z t+1 =T e r v e z é s i e g y​e n l e g+ ∑ i n O t i
| 1.2. Optimális pénzkészletezés feltételei
| A bankhelyek feladata az egyedi likviditás mindenkori biztosítása minimális költségek mellett. A költségek két részből adódnak:
Jegyezze meg, milyen két részből tevődnek össze a bankfiókok pénzkészletezéssel kapcsolatos költségei, és mitől függenek ezek a költségek! | szállítási költségekből és készpénztartás kamatveszteségeiből.
| A szállítási költségek a szállított pénzösszeg nagyságától függenek, a kamatveszteségek a tartott pénz mennyisége és a konstans napi kamatláb nagysága. A tartott készpénz szintjének a nap elején meglévő (S+I) összeget választjuk. A bankhely a [0,T] véges intervallumon optimalizál.
| Az adott nap döntési időpontjában a bank ismeri a mai U-t (a készlet szintjét), és a következő napi P-t (a lakosságnak kifizetendő pénzt). Mindezek ismeretében, két szabályt betartva kell döntenie arról, hogy mennyi pénzt küld vissza a központnak éjszakára, és mennyit igényel másnap reggelre.
| A vezetés két központi hüvelykujj-szabályt ír elő a bankhivataloknak:
| óvatossági szabályt, és zárókészletre vonatkozó limitet.
| Az óvatossági szabály lényege, hogy a másnapi biztosan rendelkezésre álló pénz a másnapi kifizetéseket fedezze.
Fogalmazza meg, mit értünk óvatossági szabályon és zárókészlet-limiten! | A zárókészletre vonatkozó limit alapján legalább annyit kell visszaküldeni, hogy ne legyen nagyobb készlet az engedélyezettnél.
3. ábra
| Forrás: http://www.fn.hu/cikk/00170000/172898/2.jpg
| A bankhivatalok a gyakorlatban akkor is küldenek vissza pénzt, ha a zárókészlet-limit nem teljesül, ugyanis eltérő címletösszetételben van meg a zárókészlet, mint amelyre a következő nap szükségük lesz.
| 2. Bankfiókok kialakítása
| A bank front-office területeinek felépítése az elmúlt évek során folyamatosan alakult át kommunikációt segítő környezetté, a kialakítás során törekedve arra, hogy a banki arculat egyedi maradjon és tükrözze ügyfelei felé a bank által fontosnak tartott értékeket.
Sorolja fel a bankfiókok kialakításának főbb elveit az alábbiakra vonatkozóan: belső tér; ügyfélpultok; pénztár. | Mind az ügyféltér kialakítása, mind pedig a berendezése tudatos törekvése annak, hogy a kommunikáció címzettje, azaz az ügyfél felé hatékonyan közvetítse a bank üzenetét: az univerzális nagybanki képet, a professzionalizmust, az ügyfél- és emberközpontúságot, a dinamikus fejlődés iránti elkötelezettséget és a kezdeményezőkészséget.
4. ábra
| Forrás: http://www.freeline.hu/referenciak/bankok/unicredit_kmet/001.jpg
| A bankfiókok kialakításánál fontos tényező a nagy, tágas tér, amelyen belül jól megközelíthetően ám egymástól megfelelő mértékben elszigetelten kell az ügyfélpultokat elhelyezni. Különös tekintettel a pénztár pultra, melyet a bankfiók olyan pontjában célszerű kialakítani, hogy az biztonságos távolságban, takarásban legyen a várakozóktól és többi pulttól egyaránt.
| Az ügyfélfogadó pult, az ügyintézők "személyes irodája" tiszta és rendezett kell, hogy legyen. A pultok előtt és mögött a kényelmes székek helyezkedjenek el. A belső világítás megfelelő mértékű legyen, nem túl erős, megfelelő látási viszonyokat biztosítson és átlagos belső hőmérséklet legyen.
5. ábra
| Forrás: http://www.freeline.hu/referenciak/bankok/hvbbaja/009.jpg
| Az ügyféltérben a figyelemfelkeltő transzparenseket és a reklámirodalmat, azaz a gondosan megszerkesztett és kivitelezett rövid termékismertetőket valamint az egyéb, kötelező tájékoztató kiadványokat (pl. Alapszabály, Hirdetmény, aktuális valuta és devizaárfolyam stb.) kell elhelyezni.
| A banki kommunikáció, természetesen a kellemes hangulati légkör biztosításán túl, komoly szándékkal bíró, tudatos tevékenység melynek végső célja a banki szolgáltatások eredményes közvetítése az ügyfél számára, az ügyfél elégedettség maximális elérése mellett.
| Ennek a célnak a megvalósulásához a bankok munkatársaik számára szigorú és egységes alapelveket fogalmaztak meg melyeknek célja, hogy az ügyfelek felé a bankok képviselői mind megjelenésükben, mind az ügyfelekkel szemben való viselkedésük során megbízhatóságot és hozzáértést sugározzanak.
| 3. ATM elhelyezés alapelvei
| Az ATM (Automated Teller Machine = bankjegykiadó automata) pontok gazdaságos elhelyezése a Cross-docking pontok elhelyezéséhez hasonlítható.
6. ábra
| Forrás: http://www.delhinybank.com/Locations/images/atm.jpg
| (Crossdocking esetén az üzleteket a kereskedő átrakó pontjáról látják el áruval. Az árukat az átrakó pontokon nem tárolják hosszú ideig. A Crossdocking pontra való beszállítások időpontját és a beszállítandó mennyiségeket így nem kell összehangolni az üzletekbe való kiszállításokkal.)
| Az ügyfélorientált szolgáltatások megjelenését követően a logisztikai szemléletmód kulcsfontosságú szerepet kapott a készpénz ügyfelekhez való eljuttatását végző elosztási folyamatban. A bankok nagyszámú megjelenése gyorsan megteremtette az igényt az elosztásra szakosodott logisztikai szolgáltatásra. A szállítások kis tételben és sok címlettel, rendszeresen történnek, országosan jutnak el az ügyfelekhez.
| Az ATM-ek ellátása az elosztási logisztikai alrendszerben alkalmazott olyan ismétlődő disztribúciós folyamatot jelöl, mely során a különböző beszállítók (bankok) elsődlegesen "gyorsan mozgó" készpénz elosztását 24 óránál kevesebb ideig tartó, készletre nem kerülő, átrakó vagy keresztül-raktározással és ehhez kapcsolódó kiszállítással, egységcsomagokban végzik. Az ATM elterjedésének oka a 24 órás készpénzfelvételi lehetőség.
| Úgy tudjuk meghatározni, hogy hány darab ATM-et, hol helyezzünk el egy városban, hogy:
Sorolja fel, mely módszerek segítenek meghatározni az ATM-ek elhelyezését egy városban! | Szimulációs szoftvereket és analitikus modelleket alkalmazunk.

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Jelölje meg, milyen problémák adódhatnak a készpénz-túltartalékolásból!
| Kamatveszteség.
| Pénzkezelési költség.
| Pénzszállítási költség.
| 2. Jelölje meg a banki készpénz-gazdálkodással kapcsolatos rendszer szereplőit!
| Ügyfelek (lakosság).
| Pénzszállítók.
| Központi bank.
| Bankhivatalok.
| Biztonsági őrök.
| Pénztárosok.
| Értéktárak.
| 3. Párosítsa a következő fogalmakat az alábbi jelölésekhez! Írja be számokat a megfelelő mezőbe! (A nyolc számból hetet kell beírnia!) S: 1 I: 2 R: 3 O: 4 Z: 5 P: 6 V_O: 7 V_I: 8 A központból (értéktárból) a bank által igényelt pénz: A nap eleji, nyitó készletszint a banknál: A nap eleji készletszint az értéktárnál: Az értéktárba beérkező pénz (bankhivataltól, nemzeti banktól): A lakosságtól beérkező pénzáramok: A központnak (értéktárnak) a banktól visszaküldött pénz: A lakosságnak kifizetendő pénzáramok:
| 4. Jelölje meg, hogy az alábbi összefüggések közül melyik írja le helyesen a bankhivatalok napi forgalmát!
| S t i + I t i + R t i = S t i + O t i + P t i
| S t+1 i + I t i + R t i = S t+1 i + O t i + P t i
| S t i + O t i + R t i = S t+1 i + I t i + P t i
| S t i + I t i + R t i = S t+1 i + O t i + P t i
| S t+1 i + O t i + R t i = S t i + I t i + P t i
| 5. Jelölje meg, hogy az alábbi összefüggések közül melyik írja le helyesen az értéktárba beáramló tételeket!
| V_ I t = ∑ i N I t+1 i +M N B_ I t
| V_ I t = ∑ i N O t+1 i +M N B_ O t
| V_ I t = ∑ i N O t i +M N B_ O t+1
| V_ I t = ∑ i N O t i +M N B_ I t+1
| V_ I t = ∑ i N O t i +M N B_ O t
| 6. Jelölje meg, hogy az alábbi összefüggések közül melyik írja le helyesen a tervezési egyenleget!
| Z t +(M N B_ I t −M N B_ O t )− ∑ i n I t+1 i
| Z t +(M N B_ O t −M N B_ I t )− ∑ i n I t+1 i
| Z t +(M N B_ O t+1 −M N B_ I t )− ∑ i n I t+1 i
| Z t +(M N B_ O t −M N B_ I t )− ∑ i n I t i
| Z t +(M N B_ O t −M N B_ I t+1 )− ∑ i n I t+1 i
| 7. Döntse el, hogy az alábbi állítás tagmondatai igazak vagy hamisak, illetve hogy van-e összefüggés a tagmondatok között!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A likviditáskezelés szorosan összefügg a tervezési egyenleggel, mert likviditáskezelés során a tervezési egyenleget próbálják a lehető legkisebb szinten tartani. |
A | B | C | D | E
| 8. Jelölje meg az alábbiak közül az igaz állításokat!
| A pénzkészletezés egyenlege a szállítási költségekből és a kamatnyereségből számítható.
| A pénzszállítási költségek függetlenek a pénzösszeg nagyságától.
| Az óvatossági szabály szerint a rendelkezésre álló pénznek fedeznie kell a kifizetéseket.
| A zárókészlet nagyságára vonatkozóan limitet írnak elő a bankok.
| 9. Jelölje meg az alábbiak közül az igaz állításokat!
| A bankok ügyfélterei az egységes tervezési koncepciók miatt egyre kevésbé tükrözik a bank egyedi arculatát.
| A bankfiókok kialakításánál fontos tényező a nagy, tágas tér.
| A pénztárpultot úgy kell kialakítani, hogy a várakozók azt jól láthassák.
| Az ügyfélpultokat egymástól megfelelő mértékben elszigetelten kell elhelyezni.
| A kötelező tájékoztató kiadványokat az ügyféltérben kell elhelyezni.
| 10. Sorolja fel, mely módszerek segítenek meghatározni az ATM-ek elhelyezését egy városban!
| Analitikus modellek alkalmazása.
| A hosszú ideig tartó készletezésre vonatkozó ismeretek felhasználása.
| Szimulációs szoftverek használata.
| A nagy tételben való szállításra vonatkozó ismeretek felhasználása.