KURZUS: Ellátási lánc menedzsment

MODUL: Karbantartási logisztika

8. lecke: Alkatrészek készletezése. Megbízhatóság orientált karbantartás

|  | Tanulási útmutató
| Tevékenység
| az ABC-elemzéssel kapcsolatban jegyezze meg, mi alapján soroljuk az alkatrészeket az egyes kategóriákba; jegyezze meg, milyen értékű és milyen elemszámú alkatrészek tartoznak az A B C kategóriákba; fogalmazza meg, milyen eredmény várható az ABC-elemzéstől a készletszintek tekintetében; jegyezze meg, hogy az XYZ-elemzésnél mi az alkatrészek kategóriákba sorolásának alapja; jegyezze meg, milyen alkatrészeket sorolunk az X, az Y és a Z kategóriákba; fogalmazza meg a megbízhatóság orientált karbantartási stratégia célját; jegyezze meg, hogy a rendszerelemek milyen jellemzőit lehet felhasználni a költségfüggvény kidolgozásához; jegyezze meg, milyen tételekből áll össze egy rendszerelem karbantartásának összes éves költsége; jegyezze meg, hogy az egyes karbantartási rendszerek esetén hogyan alakulnak a gondozási költségek;
| Követelmények
| Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
| az ABC- és az XYZ-elemzéssel kapcsolatban párosítani tudja egymáshoz az elemzés megnevezését és annak fogalmát; felsorolásból ki tudja választani az ABC- és az XYZ-elemzésre igaz állításokat; felsorolásból ki tudja választani, hogy a rendszerelemek milyen jellemzőit lehet felhasználni a költségfüggvény kidolgozásához; felsorolásból ki tudja választani, milyen tételekből áll össze egy rendszerelem karbantartásának összes éves költsége; párosítani tudja egymáshoz az egyes karbantartási rendszereket és a jellemző költségeket;
| Tananyag
| 1. Karbantartáshoz szükséges alkatrészek készletezése
| A rendelkezésre állás megfelelő szinten tartásának feltétele a meghibásodásban érintett alkatrészek megfelelő készletezési stratégiája. A készletezési stratégia kidolgozásához ismerni kell a karbantartáshoz szükséges anyagok felhasználásának mértékét, illetve az anyagfelhasználás kiszámíthatóságát. Ezen ismeretek megszerzéséhez historikus adatok alapján ABC illetve XYZ elemzések végrehajtása szükséges.
| 1.1. ABC-elemzés
| Az ABC elemzés esetén az alkatrészeket felhasználási gyakoriság és/vagy kritikusság alapján "A", "B" és "C" kategóriákba rangsoroljuk.
1. ábra
Az ABC-elemzéssel kapcsolatban jegyezze meg, mi alapján soroljuk az alkatrészeket az egyes kategóriákba! | Forrás: http://www.global-b2b-network.com
| Az "A" kategóriába sorolandók azon alkatrészek, melyek a kritikus, illetve jellemző (sűrűn előforduló) karbantartási műveletekhez szükségesek. Jellemzően az alkatrészféleségek (cikk elemszám) 10%-át, viszont értékben a teljes készlet értékének 80%-át teszi ki. (Jelen esetben kizárólag a karbantartáshoz szükséges, tehát nem az alapanyag készleteket vizsgáljuk). "A" kategóriába kell sorolni mindenképpen azokat az anyagokat, melyek hiánya egy esetleges meghibásodás esetén nagy veszteségeket okozna, pl.: nagy átfutási idővel rendelhető, és hiánya kritikus folyamatvégzést akadályoz.
Jegyezze meg, milyen értékű és milyen elemszámú alkatrészek tartoznak az A B C kategóriákba! | Az "A" kategóriába sorolhatók például egy termelés szempontjából kritikus gép fődarabjai.
| A "B" kategóriába sorolandó alkatrészek az összes alkatrészféleség (cikk elemszám) 20%-át és az összes alkatrész készletérték 15%-át teszik ki, tehát közepesen gyakori, illetve kritikus javítások esetén alkalmazandók.
| A "B" kategóriába sorolható például egy termelés szempontjából közepes fontosságú gép elektromotorja.
| A "C" kategóriába sorolandó alkatrészek az összes alkatrészféleség (cikk elemszám) 70%-át, az összes alkatrész készletérték 5%-át teszik ki, tehát ritka, illetve nem kritikus javítások esetén alkalmazandók. (lásd 2. ábra!)
| A "C" kategóriába sorolható például egy gép egyik szabványos csavarja.
Cikk elemszám és értékek összefüggése
2. ábra
Fogalmazza meg, milyen eredmény várható az ABC-elemzéstől a készletszintek tekintetében! | Amennyiben a készletek besorolása a fentieknek megfelelő módon történik, illetve a készletszinteket úgy szabályozzák, hogy ezen arányok fennálljanak, akkor a rendelkezésre állás kritikus berendezések esetén magas, kevésbé kritikus alkatrészek esetén alacsony marad. Így nem fogunk készletezni drága, és ritkán szükséges alkatrészeket.
| A készletek eloszlása az úgynevezett Pareto görbe szerint alakul (3. ábra). Ha az "A", "B", illetve "C" kategóriába közel hasonló készletértékben hasonló cikk-elemszámú alkatrész tartozik, a kategorizálás jelentősége csökken.
Pareto görbe
3. ábra
| 1.2. XZY-elemzés
Jegyezze meg, hogy az XYZ-elemzésnél mi az alkatrészek kategóriákba sorolásának alapja! | XYZ elemzés esetén az alkatrészeket felhasználásuk sztochasztikus (előre nem kiszámítható), vagy kevésbé sztochasztikus jellege szerint "X", "Y" és "Z" kategóriákba rangsoroljuk.
Jegyezze meg, milyen alkatrészeket sorolunk az X, az Y és a Z kategóriákba! | "X" kategóriába azokat az alkatrészeket soroljuk, melyek felhasználása jól kiszámítható, nem ingadozik. Ezekből a kiszámíthatóság miatt nem érdemes nagy biztonsági készletet tartani, mivel a fogyás és a rendelési átfutási idők ismeretében könnyű elkerülni a készlethiányos állapotot. Például: kenőanyag.
| "Y" kategóriába azon alkatrészek sorolhatók, melyek bár ingadozó mértékben kerülnek felhasználásra, de valamilyen trend meghatározható. Például: légkondicionáló berendezés.
| "Z" kategóriába tartozó anyagoknál a felhasználást nehezen lehet előre jósolni, mivel erős, rendszertelen ingadozást mutat. Ennél a kategóriánál a készletszintet érdemesebb magasabb szinten tartani, főleg, ha az adott alkatrész kritikus folyamatot ellátó berendezés karbantartásához szükséges, és hiánya nagymértékű termeléskiesést, veszteséget eredményez.
| Például: kritikus gép fődarabja.
| Megjegyezendő, hogy nehéz egyértelmű példát mondani az egyes kategóriákra, hiszen minden egyes karbantartási folyamat a technológiától és a vállalati sajátosságoktól függ, ezért minden esetben különbözhetnek a "kritikusság", illetve "pótolhatatlanság" fogalmak.
| Az ABC és az XYZ elemzések együttesen is alkalmazhatók (lásd 4. ábra!).
Az ABC- és az XYZ-elemzés együttes alkalmazása
4. ábra
| Forrás: http://rs1.szif.hu/~varsanyi/web/Hofer%20Mara/portfoli%F3elemz%E9s.ppt
| 2. Megbízhatóság orientált karbantartási stratégia
| A termelési folyamatok minőségének egyik legfontosabb jellemzője a megbízhatóság. A megbízhatóságra orientált karbantartás célja a folyamatok megbízhatóságának javítása, figyelemmel az egyes rendszerelemek megbízhatóságára. A kifejlesztett megbízhatóságra orientált karbantartás (Reliability Centered Maintenance - RCM) ilyen szemléletű logikus döntéseken alapul.
| 2.1. Megbízhatóságra orientált karbantartás elvei
5. ábra
| Forrás: http://www.nasa.gov/images/content/117378main_gulfstream_aircraft.jpg
Fogalmazza meg a megbízhatóság orientált karbantartási stratégia célját! | A megbízhatóságra orientált karbantartás célja olyan stratégia alkalmazása, amely a rendelkezésre állás, megbízhatóság és környezetbarátság követelményeinek kielégítése mellett az üzemköltségek minimálásához vezet.
| Ez gyakorlatilag azt jelenti, hogy minden rendszerelem számára egy költségfüggvényt kell kidolgozni és ennek helyi minimumát kell kiszámítani. Ilyen függvény kidolgozásához és az üzemi költségek minimumának megállapításához a következő lépésekben kell eljárni:
Jegyezze meg, hogy a rendszerelemek milyen jellemzőit lehet felhasználni a költségfüggvény kidolgozásához! | Meg kell határozni minden karbantartandó rendszerelemet és ki kell terjeszteni rájuk a megbízhatóságra orientált karbantartás rendszerét. Meg kell állapítani az egyes elemek technológiai funkcióját a rendszerben. Meg kell határozni az egyes elemek öregedési folyamatát. Meg kell állapítani az egyes elemek fontosságát a rendszerben. Fel kell mérni az egyes elemek lehetséges meghibásodását és ennek következményeit. Fel kell állítani az üzemi költségek számításának egyenletét és meg kell találni a karbantartás legjobb módszerét.
| 2.2. Optimális gondozási időközök
| Az optimális karbantartási időközök meghatározásához minden rendszerelemre meg kell állapítani az üzemköltségek és a karbantartás gyakorisága közötti összefüggést, és meg kell keresni ennek a függvénynek a minimumát.
| 6. ábra
| forrás: http://oakspmo.ohio.gov/oaks/training/timeandlabor/images/2_14_advantages_timesheet.jpg
| Az összefüggés egyszerűsített formában a következő:
| K ö = K g + K j + K k
Jegyezze meg, milyen tételekből áll össze egy rendszerelem karbantartásának összes éves költsége! | Kö - az összes éves költség Kg - a gondozási költség évente Kj - a javítási költség évente Kk - a kiesések okozta veszteség évente
| A képlet alkalmazhatóságához feltételezni kell, hogy az egyes költségelemek időben állandók vagy azonos arányban változnak. A gondozási és javítási költségek az egyes elemek állapotától függenek, amit az öregedési modell ír le. A kiesési veszteségek az adott elem fontosságától függenek.
| 2.3. Gondozási költségek
| A karbantartási költségek magukba foglalnak minden olyan kiadást, ami az egyes elemek gondozása során merül fel. Az egyes költségek eltérően alakulnak az eltérő típusú karbantartási rendszerek esetén.
7. ábra
| forrás: http://www.origo.hu/i/0807/20080731csekk.jpg
| A karbantartásnak a következő fajtái vannak:
Jegyezze meg, hogy az egyes karbantartási rendszerek esetén hogyan alakulnak a gondozási költségek! | Szabványos karbantartási rendszernél a gondozás költségei az élettartam ellenőrzés költségeiben merül ki, tehát nem jelentős. Állapottól függő karbantartás esetén az elem állapotát diagnosztikai módszerekkel felmérik, ennek alapján megállapítják a kiesésig valószínűsíthető élettartamot. Ez igen költséges eljárás, csak a drága rendszerelemeknél (pl. nagyfeszültségű transzformátoroknál) kerül alkalmazásra. Be kell szerezni hozzá a diagnosztikai műszereket, előnye viszont, hogy a karbantartás mélységét és időpontjait a tényleges állapothoz lehet hozzáigazítani. Időszakos karbantartási rendszer esetén az üzemi tapasztalatok és a gyártók ajánlásai alapján meghatározzák a rendszeres ellenőrzés, gondozás és javítások időközeit, tekintet nélkül az adott elemek tényleges állapotára. A tervszerű megelőző karbantartás költségei egyenes arányban állnak a gyakorisággal. Egyszerű karbantartási rendszerben az eszközt meghibásodásig használják. Amikor a hiba bekövetkezett, az elemet kicserélik vagy megjavítják. Gondozási költségek tulajdonképpen nem merülnek fel.
| 2.4. Javítási és kiesési költségek
| A javítási költségek közé tartoznak a tartalék alkatrészek beszerzésével és tárolásával kapcsolatos kiadások, a javítóműhelyek fenntartásának költségei stb. is. A költségek függenek attól is, hogy saját erővel vagy alvállalkozók bevonásával végzik-e el a javításokat. A javítási költségek függenek a gondozás gyakoriságától.
| Feltételezve, hogy az adott rendszerelem gondozása az új elem megbízhatósági jellemzőit teljes mértékben helyreállítja, a kiesés valószínűsége exponenciális eloszlási függvénnyel fejezhető ki. A kiesési költségek nemcsak a vállalat nyereségkiesését foglalják magukba, hanem a vevőnél jelentkező nyereségkiesést is, amelyet a szerződésben lefektetett feltételek szerint a vállalatnak meg kell téríteni.

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Melyik elemzésre igaz, hogy a felhasználás gyakoriságának kiszámíthatósága alapján sorolja kategóriákba az alkatrészeket?
| Az ABC-elemzésre.
| Az XYZ-elemzésre.
| 2. Jelölje meg az alábbiak közül az ABC-elemzésre igaz állításokat!
| Az A kategóriába sorolt alkatrészek a készletek összértékének körülbelül 80%-át képviselik.
| A C kategóriába sorolt alkatrészek a készlet darabszámának körülbelül 20%-át képviselik.
| A B kategóriába sorolt alkatrészek a készlet összértékben nagyobb értéket képviselnek, mint a C kategóriába sorolt alkatrészek.
| Az A kategóriába sorolt alkatrészek a készlet darabszámának kb. 10%-át teszik ki.
| 3. Milyen eredmény várható az ABC-elemzéstől a készletszintek tekintetében?
| A rendelkezésre állás kritikus berendezések és kevésbé kritikus alkatrészek esetén is magas szinten tartható lesz.
| A rendelkezésre állás kritikus berendezések esetén alacsony, kevésbé kritikus alkatrészek esetén magas lesz.
| A rendelkezésre állás kritikus berendezések esetén magas, kevésbé kritikus alkatrészek esetén alacsony szintű lesz.
| 4. Párosítsa az egyes alkatrész-kategóriákat az állításokhoz! Írja be az x, y vagy z betűt a megfelelő mezőbe! Az ebbe a kategóriába tartozó alkatrészek felhasználását nem lehet előre megjósolni. Az ebbe a kategóriába tartozó alkatrészek felhasználása jól kiszámítható: Az ebbe a kategóriába tartozó alkatrészek felhasználása valamilyen trend szerint ingadozik: Az ebbe a kategóriába tartozó alkatrészek esetén könnyű elkerülni a készlethiányos állapotot: Az ebbe a kategóriába tartozó alkatrészek esetén érdemes magasabb szinten tartani a készletet:
| 5. Jelölje meg, hogy megbízhatóságra orientált karbantartási stratégia esetén a rendszer elemeinek mely jellemzőit kell meghatározni a költség-minimalizáláshoz!
| Funkció.
| Öregedési folyamat.
| Érték.
| Javítási költség.
| Fontosság a rendszerben.
| Lehetséges meghibásodások és következményeik.
| 6. Jelölje meg, milyen tételekből áll össze egy rendszerelem karbantartásának összes éves költsége!
| Gondozási költség.
| Javítási költség.
| A kiesések okozta veszteség.
| Szállítási költség.
| Beszerzési költség.
| 7. Jelölje meg, melyik karbantartási formára jellemző, hogy a gondozás költségei az élettartam-ellenőrzés költségeire korlátozódnak!
| Szabványos karbantartás.
| Állapottól függő karbantartás.
| Időszakos karbantartás.
| Egyszerű karbantartás.
| 7. Jelölje meg, melyik karbantartási formára jellemző, hogy gondozási költségek nem merülnek fel!
| Szabványos karbantartás.
| Állapottól függő karbantartás.
| Időszakos karbantartás.
| Egyszerű karbantartás.